Imponerande batteritid
Den fråga vi kan tänka oss de flesta ställer sig är hur batteritiden kommer bli med den nya generationen. Den korta versionen är att den borde vara bättre, den långa versionen är både ja och nej. Förutom grafikdelen är den största nyheten i Ivy Bridge den nya 22 nanometerteknik med de nya Tri-Gate-transistorerna. Vi har tidigare gått igenom transistorerna i vår heltäckande artikel av Ivy Bridge, men just hur det här kommer översättas i batteritid ska vi ta upp här.
![]() |
![]() |
Enligt Intel ska de nya transistorerna ha kortare port-fördröjning, det är helt enkelt den fördröjning mellan att en transistor stänger (0) och öppnar (1) strömflödet – det här är vad vi kallar för klockfrekvens. Vid samma klockfrekvens ska de nya processorerna behöva runt 80 procent av spänningen från förra generationen för att fungera som de ska, då de nya transistorerna arbetar effektivare med kortare fördröjning. Resultatet av det här är samma prestanda med lägre strömförbrukning, eller högre prestanda med samma strömförbrukning som tidigare. Intel valde att gå med det sistnämnda.
En spänning på runt 1,0V är vanligt när det kommer till högre presterande processorer från Intel. Vid just den här spänningen, ska en processor baserad på den nya 22 nanometertekniken kunna köras i 18 procent högre klockfrekvenser än motsvarande processor på 32 nanometer, med samma strömförbrukning (läs: tredje generationens Core i-processor Ivy Bridge, mot andra generationens Core i-processor Sandy Bridge). Med lägre spänningen blir fördelarna större, vid 0,7V ska fördelen fördubblats och ligga på 37 procent.
![]() |
![]() |
Intel har valt att dra nytta av det här extra svängrummet för att öka prestandan, samtidigt som de behåller samma TDP-värde som tidigare på 17W. Core i5-3317U körs på 0,94V vid belastning, vilket gör att prestandaökningen (klockfrekvensen) bör ligga en bit över 18 procent. Det här stämmer överens med att processorn presterar 20 – 25 procent bättre än föregående generation.
Sanningen om TDP
TDP talas det ofta om och det står för Thermal Design Power. TDP förknippas ofta med strömförbrukning då det används med en sifferkombination följt av ett W (watt), men det är inte helt sant. Det här är ett värde som alla aktörer inom halvledarindustrin har på sina kretsar, oavsett om det gäller kontrollerchip eller en högpresterande processor. TDP-värdet är en signal till datortillverkare och systembyggare att kylningen ska klara av att avleda en viss mängd värme. Alla kretsar har olika kvalité när de kommer ut ur fabrikerna där de går igenom hård prövning. Ofta är TDP-värdet standardiserat hos ett företag, och för Intel med deras mobila utbud är det 17, 25, 35, 45 och 55W som är vanligast.
TDP säger åt datortillverkare vilken kapacitet värme kylningen ska klara av att avleda
När en krets sedan testas ska de klara av en viss klockfrekvens med en viss strömförbrukning, för att sedan bli en viss modell på butikshyllorna. Tar vi som exempel 17W, då ska processor som mest dra 17 watt under högst orealistiska scenarion hos Intel, ett så kallat värstafallsscenario. Hamnar just den där kretsen på 17 watt eller lägre med en viss klockfrekvens får den tummen upp att märkas med 17W TDP. Hamnar den över 17 watt – det räcker med en marginell skillnad, drog kretsen som mest 17,5 watt har den misslyckats på provet och skulle automatiskt klassas som en processor med 25W TDP.
Som tidigare nämnt har Intel den här generationen behållt samma 17W TDP-värde på sina Ivy Bridge ULV-processorer (Ultra-Low Voltage) trots ny tillverkningsteknik. Detta talar för att strömförbrukningen borde vara ungefär detsamma som förra generationen Sandy Bridge vid ett värstafallsscenario, när alla transistorer i processorn arbetar för fullt.
Summering – vad får vi ut av allt det här? Vi kan inte på rak arm säga att de nya processorerna har lägre störmförbrukning och därmed bidrar till längre batteritid. Vad vi med säkerhet kan säga är att de nya processorerna som mest kommer dra lika mycket ström som tidigare, men erbjuda högre prestanda på alla sätt vilket vi redan konstaterat på föregående sidor i artikeln. Vi tror att Intel överlag fått ned strömförbrukningen, men att de valt att behålla samma TDP-värde som tidigare talar för att så kanske inte är fallet?
Vårt testsystem Samsung 900X3C kommer med ett batteri vars kapacitet ligger på endast 40 wattimmar, trots detta får vi ut väldigt bra batteritid ur datorn. Vid lättare användning hamnar datorn på strax över sex och en halv timme, medan vi vid filmuppspelning uppmäter en bit över fyra timmar. Batteritiden är väldigt bra som ni ser i diagrammet ovan, och i förhållande till antalet wattimmar är det här det bästa resultatet hittills. Den nya Ivy Bridge-processorn spelar säkert in i resultatet, men skärmen från Samsung med PLS-paneler har troligtvis också ett finger i spelet.
Vid hög belastning hamnar systemet i linje med övriga ultrabooks och det skiljer endast fåtalet minuter mot många tidigare Sandy Bridge-baserade system. Värt att notera så bjuder Samsung 900X3C med Core i5-3317U på högre prestanda, speciellt sett till grafiken.
Nu går vi istället över till relativ batteritid, ett nytt tillägg i vår testsvit. Vad vi gjort här är helt enkelt att ta batteritiden i minuten och dividerat det med batterikapaciteten. Vad vi får ut är ett normaliserat värde som berättar för oss hur effektivt ett system är i sin helhet; processorn och eventuellt grafikkort är inte det enda som drar ström, vi har skärmen, lagringen och inte minst moderkortet som spelar en stor roll hur effektivt det är. Strömhungriga komponenter som i spelmaskiner resulterar direkt i dåliga värden när vi normaliserar batteritiden. Det här är extra intressant idag när vi testat Ivy Bridge för ultrabooks.
ASUS första generation ultrabook, Zenbook UX21 ligger på toppen när vi tittar på Reader’s Test – i princip att datorn står påslagen med ett dokument öppet som den bläddrar i. Då processorn inte belastas särskilt mycket talar det för att boven i dramat nummer två som suger batteri, skärmen, är väldigt strömeffektiv. Samsung NP900X3C med Core i5-3317U vi baserar vår analys på ligger dock inte långt efter, detta med en 13,3-tumsskärm med högre upplösning och PLS-panel vilket motsvarar IPS.
Över till videouppspelning får vi lättare belastning på processorn och den inbyggda grafikdelen, här hamnar vårt testsystem strax efter Acer Aspire S3. Det här talar om för oss att de båda systemen är mer strömeffektiva än övriga så snart de belastas. Utifrån vårt testsystem bör Ivy Bridge erbjuda bättre batteritid – men det kan lika gärna vara Samsung som gjort ett riktigt bra jobb när de designat datorn.
När vi tittar på normaliserad batteritid får vi ett bra resultat, men det finns helt klart bättre med system från förra generationen processorer från Intel. Resultatet är vare sig bra eller dåligt.
Kommer Ivy Bridge erbjuda bättre batteritid?
Det många undrat över är om Ivy Bridge kommer hjälpa dig få ut bättre batteritid ur en bärbar dator? Nu har vi visserligen bara testet ett enda system så vi kan inte dra några slutsatser om detta. Tittar vi på teorin i början av sidan, sa vi att detta borde vara fallet vid lägre belastning – vilket det också är. Vi sa även att strömförbrukningen borde vara ungefär densamma vid högre belastning – vilket den ser ut att vara.
Överlag tror vi faktiskt att Ivy Bridge-baserade ultrabooks kommer leverera bättre batteritid än motsvarande Sandy Bridge. Men vi måste testa fler datorer innan vi kan säga någonting konkret om den saken. Sedan ska vi inte stirra oss blinda på processorn det är så mycket annat som är minst lika viktigt. Valet av skärm, lagringsenhet, hur moderkortet är konfigurerat spelar nästan en viktigare roll i en dator. Det är alltså upp till datortillverkarna att leverera system med längre batteritid, det nya tillskottet Ivy Bridge kommer i bästa fallet vara en liten hjälp på vägen.
Det finns ingen exakt vetenskap här och vi kommer inte veta om Ivy Bridge-datorer överlag erbjuder bättre batteritid förrän vi testat fler datorer. Självklart kommer vi gör det här och har redan ett fullspäckat schema under sommaren med bärbara datorer som ska testas.
En utomordentlig artikel och genomgång som täcker många (om inte alla) viktiga aspekter hos ultrabooks! Tack för det! 🙂 En synpunkt ang. “normalisering” av batteritid/Wh, en mer intressant jämförelse skulle vara om ni mätte hur mycket en får ut under en fulladdning av batteriet. T.ex. antalet bilder (frames) som datorn hinner visa tills batteriet dör. Det blir alltså batteritiden multiplicerad med FPS * 60. Då vet man produktiviteten under en körning.Självklart blir det inte mindre komplicerad att i vissa fall inte går att mäta på det här sättet, t.ex. “Reader test” som ni kör. Det kan också falla vid de… Läs hela »
Jag tror jag förstår vad du menar, rent spontant tror jag inte det blir någon skillnad hur lång tid batteriet räcker i alla fall i speltestet vi använder för att mäta batteritiden. Däremot skulle det bli stora skillnader när man “normaliserar” batteritiden efter batteriets kapacitet. Sedan kommer vi till problemet med de datorer som faktiskt klarar av att leverera hög FPS (oftast med diskret GPU). Då stryps klockfrekvenserna på GPU:n när datorn kör på batteri, i alla fall NVIDIA GeForce och jag kan tänka mig att så även är fallet med AMD:s high-end GPU:er för bärbara. Anledningen för detta ska… Läs hela »
[quote name=”Jacob Hugosson”]Jag tror jag förstår vad du menar, rent spontant tror jag inte det blir någon skillnad hur lång tid batteriet räcker i alla fall i speltestet vi använder för att mäta batteritiden. Däremot skulle det bli stora skillnader när man “normaliserar” batteritiden efter batteriets kapacitet.[/quote]Jag kan visa ett exempel där det gör skillnad. Om vi jämför Toshiba Satellite L855D mot Samsung NP900X3C i Crysis så får vi följande resultat:Edit:https://docs.google.com/spreadsheet/ccc?key=0Arz40QgpobeEdGJmdXBnY0E2R2d4Tl93YnJGLWc0SUE Alltså betyder det att man har fått ut mer ur Toshiba-datorn. Jag menar att på det här sättet kan man jämföra de olika datorers prestation per laddning. [quote name=”Jacob… Läs hela »
Det är en intressant jämförelse, men personligen anser jag att det som faktiskt är intressant är hur länge batteriet håller. Normaliserad batteritid var någonting jag gjorde enbart för den här artikeln, vi får se om jag fortsätter med det framöver. Men jag ska ta med mig det du föreslog så kanske det dyker upp i en framtida artikel. Ingen utifrån kan stänga av [u][b]din[/b][/u] dator, du köper en voucher och registrerar din dator på Intels hemsida. Leker vi konspirationsteoretiker skulle väl Intel kunna låsa datorn for the lulz. Att det börjat användas av företagsanvändare gör att i alla fall jag… Läs hela »
Jag finner Anti theft intressant men med lite små frågor som tex vad händer om någon får tag i din kod och “for the lulz” låser din dator… Eller på annat sätt kommer åt (typ databas hack etc).. Jag finner dessa system intressanta inte så mycket för egen del men mer för övriga familjemedlemmar enda “problemet” är som sagt fortfarande priset. det är väldigt många som fortfarande går och köper 3-5k datorn på “el-snabbköpet”. Dock har jag långsamt bankat in “bättre att köpa hyfsad (dyrare) dator vart 4e år än en kass varje…” dessa ultrabooks verkar vara lite underpresterade fortfarande,… Läs hela »
Du registrerar din kod, med din dator, med ditt namn. Jag utgår ifrån att man loggar in någonstans för att låsa sin dator (det ska även gå att ringa in till Intel). Finns det intresse av ett test/artikel av Anti-Theft så kan jag undersöka saken med Intel imorgon, rent spontant borde det inte vara några problem att fixa 🙂 [b]EDIT:[/b] Hittade en demo på Intels hemsida http://www.intel.com/content/www/us/en/enterprise-security/enterprise-security-anti-theft-technology-demo.html Prestandan kan jag personligen inte klaga på, vi kan ta Cinebench 11.5 som exempel. Där får Core i3-3317U en slutpoäng på 2.4, detta kan jämföras med den nu gamla trotjänaren C2Q Q6600 för… Läs hela »